Signataras, nepriklausomas finansų analitikas Valdemaras Katkus sausio 6 dieną LRT laidoje „Teisė žinoti” atskleidė, kad Lietuva neatitinka Mastrichto kriterijų. Kad tai nuslėptų, Lietuvos valdžia „pagražino” ir neįtraukė į 2014 metų biudžetą 1 milijardo skolos, kurią privalo grąžinti pensininkams.
Jis pažymėjo, jog euro šalininkai naudoja argumentus, kurie tiko iki 2008 metų krizės. Dabar euro zoną sudaro dviejų grupių šalys: prasiskolinusios ir šalys kreditorės. Lietuva, stodama į euro zoną, „eina į blogesnį valiutų režimą” ir privalės tapti kreditore bei įnešti 1 milijardą litų į Euro stabilizavimo fondą, prisiimti 8,5 milijardo litų kreditinių įsipareigojimų už prasiskolinusių valstybių skolas. Tai sudaro apie pusę Lietuvos biudžeto pajamų.
„Nėra tos fantastinės euro zonos, – pasakė V. Katkus. – Euro zona yra labai brangi. Iš pradžių sustiprėkime, o paskui prisiimkime papildomą naštą.”
Taigi, užuot pasirūpinusi greičiau grąžinti skolas Lietuvos pensininkams, Lietuvos valdžia net klastoja duomenis, kad kuo greičiau sumokėtų milijardines turtingesnių šalių skolas.
Susiję:
Vokietijos Bundesbankas: buvimas euro zonoje pagilino ir pratęsia krizę metams
![](/static/img/logo_bottom.png)