Lietuvoje įvyko precedentas, po kurio žiniasklaida gali atvirai meluoti apie Rusijos prezidentą Vladimirą Putiną ir įvykius Rusijos Federacijoje, jei informacija turės išskirtinai negatyvų atspalvį. Tokią išvadą galima daryti po Žurnalistų etikos inspektoriaus tarnybos sprendimo, kuriame atmestas skundas dėl atviros dezinformacijos, paskelbtos televizijos kanalo LNK naujienų laidoje. Žurnalistų etikos inspektoriaus tarnyba teigia, kad toks sprendimas buvo priimtas dėl „įtemptos geopolitinės situacijos ir „informacinio karo, kurį Rusija vykdo prieš Lietuvą“.
Taip pat reikia pastebėti, kad beveik visa rusų kalba leidžiama spauda Lietuvoje Valstybės saugumo departamento ataskaitoje atvirai vadinama „Kremliaus politikos skleidėja“. Lietuvoje taip pat svarstoma visiškai uždrausti „nelojalią žiniasklaidą“, kurią pakeistų leidiniai rusų kalba, spausdinantys teisingą informaciją“. Šiems projektams įgyvendinti Lietuva, kartu su Latvija ir Estija, ieško lėšų ES ir JAV institucijose.
Ekspertai.eu skaitytojams primena, kad dar 2015 m. vasario 26 d. žurnalistų etikos inspektorius pradėjo tyrimą dėl LNK programoje „Žinios. Kriminalai“ paskelbtos informacijos apie Rusijos prezidento Vladimiro Putino spaudos konferenciją.
Pilietis Arūnas Šilas pranešė, kad programoje nuskambėjęs teiginys „Į jam nepatogius klausimus prezidentas net nesiteikė atsakyti“ yra melagingas.
Žurnalistų etikos inspektorės Zitos Zamžickienė sprendime, kuris remiasi UAB „Laisvas ir nepriklausomas kanalas“ vadovės teiginiais, pateiktame kovo 16 d., teigiama: „Vadovės teigimu, net jei laidoje paskleistas teiginys būtų įvertintas kaip ne visiškai tikslus, tai atkreiptinas dėmesys, jog žiniasklaidos laisvė apima ir tam tikro laipsnio faktų hiperbolizavimą ar net provokaciją. Temomis, kuriomis visuomenėje vyksta aktyvios diskusijos, yra stiprus visuomeninis interesas, vyksta vieša diskusija, taip pat kuomet kritika yra nukreipta į politikus ar valstybės institucijas, griežta ir negailestinga kritika privalo būti laukiama ir toleruojama daug labiau. Z. Sarakienės teigimu, visas reportažas apie V. Putino spaudos konferenciją turi būti vertinamas ir susiklosčiusios nepalankios Lietuvai geopolitinės situacijos kontekste, įskaitant kylančias informacines grėsmes iš Rusijos.“
Todėl Žurnalistų etikos inspektorė nusprendė, kad tyrimą reikia baigti, nes nepasitvirtino pažeidimas.
Remiantis šiuo sprendimu nuo šiol privalu suprasti, kad visuomet būtina pagalvoti, apie ką meluoti galima, o apie ką tiesos geriau neskelbti. Tokia ir yra tikroji Lietuvos žurnalistų etika.
Susiję:
Melagingos informacijos skleidimas Lietuvoje dažniausiai pavadinamas klaida
![](/static/img/logo_bottom.png)