Gerovės valstybės kūrėjas Gitanas Nausėda Lietuvių literatūros ir tautosakos institute dalyvavo pristatant pirmojo lietuviško mėnraščio „Aušra“ (1883–1886) perleidimo projektą.
Šalies vadovas savo metiniame pranešime šiemet atkreipė dėmesį į sunkiai paaiškinamą faktą, kad per 32 atkurtos nepriklausomybės metus „Aušra“ taip ir nebuvo perleista, kad mėnraščio, paklojusio pamatus Vasario 16-ajai, turinys iki šiol prieinamas tik siauram specialistų ratui.
„Aušros“ perleidimo projekto pristatyme valstybės lyderis prisipažino nesitikėjęs, kad jo retorinė pastaba taip greitai pavirs realiu projektu – Lietuvių literatūros ir tautosakos instituto prasmingam darbui suburtų mokslininkų bei leidėjų ir mecenato dr. Prano Kiznio dėka.
„Aušra“ aktuali ir šiandien, nes nuo jos prasidėjo mūsų nacionalinis Atgimimas, ji iš esmės supurtė tuometinę mūsų visuomenę ir atkreipė dėmesį, kad be įsipareigojimo ir sąmoningų pastangų nei lietuvių kalba, nei tauta negali išlikti“, - atskleidė G. Nausėda.
Pasak jo, „gyvename pasaulyje, kuriame, viena vertus, globalizmo sąlygomis norima ištrinti atskirų tautų tapatumą ar ribas tarp tautų, o kita vertus, net kvestionuojama tam tikrų tautų teisė egzistuoti“.
„Būtent dėl to visai netoli Lietuvos sienų vyksta žiaurus kruvinas karas. Tokiomis aplinkybėmis mūsų visuomenė turi labai gerai pažinti savo šaknis ir suvokti, kiek pastangų ir pasiaukojimo kainavo lietuviams teisė išdidžiai ir oriai gyvuoti greta kitų tautų“, - konstatavo G. Nausėda.
![](/static/img/logo_bottom.png)