Statistika rodo, kad jaunimo nedarbas mažėja, tačiau pažanga šioje srityje nepakankama, jaunimas nesulaukia realios pagalbos, pasigendama komunikacijos. Tai konstatuota po Prezidentės Dalios Grybauskaitės iniciatyva Prezidentūroje surengto pasitarimo, kuriame svarstyta, ar priemonės, kurių imtasi jaunimo nedarbo problemoms spręsti, yra veiksmingos.
Prezidentės vyriausiasis patarėjas ekonominės ir socialinės politikos klausimais Nerijus Udrėnas priminė, kad šalies vadovė jaunimo nedarbo problemą iškėlė dar prieš metus.
"Darbo birža giriasi gerėjančia statistika, bet neaišku, ar taikomos priemonės yra tvarios ir kaip tai paveikia jaunimo nedarbo mažėjimą", - sakė N. Udrėnas.
Prezidentės atstovas informavo, kad pirmadienį šalies vadovė šiai problemai aptarti kviesis naująją socialinės apsaugos ir darbo ministrę Algimantą Pabedinskienę.
Susitikime dalyvavęs socialinės apsaugos ir darbo viceministras Audrius Bitinas atkreipė dėmesį, kad sprendžiant jaunimo problemą trūksta ne tik susikalbėjimo tarp ministerijų, bet ir informacijos sklaidos, bendravimo su jaunimo organizacijomis, daug priemonių nepasiekia regionų. A. Bitino teigimu, kai kurios jaunimo darbo rinkos priemonės yra neveiksmingos, formalios, pernelyg brangios, todėl esą sistemą reikia peržiūrėti, tobulinti teisės aktus.
A. Bitinas brangia priemone pavadino jaunimo įdarbinimą subsidijuojant, nuo liepos įvestą kuponų sistemą, kuri reglamentuoja naują bedarbių profesinio mokymo pagal kuponus tvarką. Tuo tarpu parama pirmajam darbui vertinama kaip labai pasiteisinusi. Viceministro manymu, turėtų būti keičiamos sąlygos, kad priemonės taptų patrauklios.
Lietuvos darbo biržos vadovas Vidas Šlekaitis atkreipė dėmesį, kad jaunimas neturi kvalifikacijos, vis daugiau bedarbių gretas papildo asmenys, neturintys vidurinio išsilavinimo, dėl to sunkėja jų integracija į darbo rinką. Skaičiuojama, kad pusė jaunimo bedarbių yra nekvalifikuoti. Atsižvelgiant į tai, esą turėtų būti pertvarkomas profesinis mokymas.
Lietuvos jaunimo organizacijų tarybos (LiJOT) prezidentė Loreta Senkutė pripažino, kad Vyriausybės parengtos priemonės kovoti su jaunimo nedarbu nebuvo efektyvios, juo labiau kad dalis jų dar tvirtinama, o įgyvendinimas numatytas 2014 ar 2015 metais.
LiJOT vadovė taip pat akcentavo visų institucijų bendradarbiavimą kuriant jaunimo darbo sistemas, orientuotas į švietimą, socialinę sferą bei jaunimo nedarbo mažinimą.
Be kita ko, jaunimo organizacijos nedarbo problemą sprendžiančiose institucijose pasigedo jaunų asmenybių, įžvelgė "baimę įsileisti naujų vėjų", "įsikabinimą į senas priemones, buvusias prieš 10-15 metų", novatoriškų, modernių sprendimų trūkumą
“Žinių radijo” | ELTA | ekspertai.eu inf.
![](/static/img/logo_bottom.png)