Iranas mini 24-ąsias Islamo Respublikos įkūrėjo ajatolos Sejedo Ruholos Chomeinio mirties metines.
Visoje šalyje vyksta gedulo ceremonijos, skirtos imamo Chomeinio išėjimui paminėti.
Didžiulė žmonių minia nuo pat birželio 3-iosios ryto susirinko prie imamo Chomeinio mauzoliejaus, esančio į pietus nuo Irano sostinės Teherano.
Į žmones ketina kreiptis dabartinis šalies ir Islamo revoliucijos vadovas ajatola Sejedas Ali Chamenėjus.
Kalbą sakys ir imamo Chomeinio anūkas Hodžatoleslamas Sejedas Hasanas Chomeinis.
Kasmet milijonai iraniečių iš visos šalies keliauja į Teheraną, kad pagerbtų Islamo Respublikos įkūrėją.
Ruhola Musavis Chomeinis, vėliau žinomas kaip imamas Chomeinis, gimė Chomeino miestelyje 1902 m. rugsėjo 24 d. mokslininkų šeimoje. Dar visai jaunas Ruhola atmintinai išmoko Koraną (tokie žmonės vadinami hafizais, „išminčiais“) ir išvyko studijuoti į Araką (1920-1921) bei Komą (1923).
4-ajame dešimtmetyje imamas Chomeinis dėstė islamiškąją jurisprudenciją Kome. 1961 metais jis taip pat tapo šiitų įkvėpimo šaltiniu ir pamažu pasinėrė į politiką. 1963 metų sausį ėmė aktyviai priešintis tuometiniam Irano monarchui Mohamedui Rezai Pahlaviui, kuris paskelbė vadinamąją Baltąją revoliuciją, inspiruotą Vakarų šalių.
Pakeitęs Irano gyvenimą per 1979-ųjų Islamo revoliuciją, ajatola Chomeinis mirė 1989 m. birželio 3 d.
![](/static/img/logo_bottom.png)