Čekijos peticijų komitetas, kurio nariai yra ir Europos Parlamento nariai Tomáš Zdechovský, Petr Mach bei Čekijos parlamento narė Jitka Chalánková, paskelbė pareiškimą, kuriuo išdėsto Čekijos prezidento Milošo Zemano bei premjero Bohuslavo Sobotkos poziciją.
1. Sausio 19 d. Čekijos Respublikos prezidentas Milošas Zemanas (Miloš Zeman) susitiko su peticijų komiteto atstove Jitka Chalankova (Jitka Chalánková). Susitikimas buvo privatus ir truko apie valandą. J. Chalankova pateikė prezidentui dokumentus iš trijų bylų, kuriose nagrinėjami vaikų iš čekų tėvų atėmimo atvejai. Vaikus atėmė Norvegijos tarnyba „Barnevernet“, remdamasi sufabrikuotais įkalčiais. M. Zemanas visiškai palaikė bandymus grąžinti vaikus, abu politikai aptarė, kaip tai reikėtų padaryti. Prezidentas nesuabejojo, kad Norvegijoje teisingumas pažeistas.
2. Užsienio reikalų ministerijos pareiškimas, kuriuo atsisakoma Čekijos Respubliką įtraukti į Deniso ir Davido Michalakų (Michalák) bylas (en.wikipedia.org – red. past.), mus stebina, nes jis prieštarauja išvadoms, kurios buvo padarytos praėjusią savaitę J. Chalankovai susitikus su premjeru Bohuslavu Sobotka (Bohuslav Sobotka). Ministras pirmininkas 2015 m. gruodžio pradžioje apie tai buvo informuotas, jis taip pat pažadėjo reaguoti į situaciją.
Informacija, pateikta Užsienio reikalų ministerijos, neva pagal Norvegijos įstatymus trečioji šalis procese dalyvauti negali, yra klaidinanti. Galimas dalykas, kad ši informacija paremta Norvegijos civilinio kodekso 15 str. 7 d. (žr. priedą – app.uio.no.pdf). Tai nesusiję su apskričių komitetų procesais, kuriems taikomos kitokios teisenos taisyklės.
3. Peticijų komitetas primena, kad laukti proceso Strasbūro teisme nėra sprendimas, be to, tai ne šio teismo kompetencija nuspręsti, ar galima grąžinti vaikus. Šis teismas kompetentingas tik atlyginti žalą, padarytą Michalakų šeimai. Vis dėlto Evos Michalakovos (Eva Michaláková) tikslas yra grąžinti vaikus į šeimą. Galima žvelgti į būsimą procesą kaip pusiaukelę būsimam ieškiniui Strasbūro teismui, ir į šį procesą reikia žiūrėti nusiteikus jį laimėti.
4. Prezidentas aiškiai pareiškė, kad ir toliau rems kovą prieš „Barnevernet“, jis taip pat išreiškė norą pradėti derybas su Norvegijos karaliumi Haraldu V.
Šaltinis: play.iprima.cz
Lietuvos prezidentė dėl mažamečių valstybės piliečių, kuriuos iš šeimų atėmė „Barnevernet“, nėra pareiškusi jokios nuomonės ar pozicijos. Su Norvegijos karaliumi susitikti irgi neketina.
Gali būti, kad ją riboja įsipareigojimai Norvegijai, kuri Lietuvai pastatė laivą „Nepriklausomybė“ ir jį išnuomojo dešimčiai metų už 500 000 litų kasdienį mokestį.
Bet galbūt prezidentė nėra subrandinusi tos pozicijos, galbūt subrandins.
![](/static/img/logo_bottom.png)