Europos Parlamento Tarptautinės prekybos komitetas gegužės 28 d. patvirtino rekomendacijas dėl ES ir JAV Transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės susitarimo. Europarlamentarų įsitikinimu, būsimasis susitarimas turėtų palengvinti ES prieigą prie JAV rinkos, ypač energetikos, transporto ir viešųjų pirkimų srityse, o kartu išlaikyti ES standartus. Jie taip pat ragina patobulinti investuotojų ir valstybių ginčų nagrinėjimo mechanizmą.
Rezoliucijos projekte, dėl kurio birželio 10 d. balsuos visas Parlamentas, pažymima, kad ES BVP „labai stipriai priklauso nuo prekybos ir eksporto“, todėl tinkamas susitarimas su JAV leistų ES pramonei veikti laisvoje 850 mln. vartotojų rinkoje. Dėl to iki 2020 m. galėtų penktadaliu padidėti susijusios pramonės įnašas į ES BVP, įsitikinę europarlamentarai.
Vis dėlto EP nariai atkreipia dėmesį, kad poveikio studija nenustatė vienareikšmės susitarimo naudos ES ekonomikai. Todėl jie ragina siekti ambicingo ir subalansuoto susitarimo, kuriuo būtų skatinama konkurencija ir atsisakyta netarifinių prekybos barjerų, o jo naudą pajustų visos ES valstybės. Europarlamentarai ragina užtikrinti deramą ES vartotojų, jų duomenų, sveikatos ir saugumo apsaugą, taip pat užkirsti kelią socialiniam, fiskaliniam ir aplinkosaugos dempingui.
Prieiga prie JAV energetinių išteklių bei viešųjų pirkimų rinkos. ES ir JAV susitarimas turėtų panaikinti esamus prekybos nafta ir suskystintomis dujomis apribojimus, o kartu sąlygoti didesnį ES energetinį saugumą ir mažesnę energijos išteklių kainą, pažymi europarlamentarai. Kartu jie ragina panaikinti JAV apribojimus užsienio bendrovėms įsigyti vandens ir oro transporto paslaugų įmones ar skrydžių bendroves, taip pat atverti JAV telekomunikacijų ir viešųjų pirkimų rinką ES įmonėms, ypač statybos, transporto ir energetikos srityse.
Investicijų apsaugos reforma. Europarlamentarai pažymi, kad susitarimas turi neleisti diskriminuoti ES investuotojų JAV. Tam turėtų pasitarnauti naujas sąžiningas žalos atlyginimo mechanizmas. Investuotojų ir valstybės ginčus viešuose posėdžiuose turėtų spręsti „viešai paskirti ir nepriklausomi teisėjai“, neperžengiant ES ir jos valstybių teismų galių ir numatant apeliacijos galimybę, o ateityje investicinių ginčų sprendimas turėtų būti perduotas viešam Tarptautiniam investicijų teismui, įsitikinę EP nariai. Jie taip pat ragina apsaugoti valstybių teisę priimti viešąjį interesą ginančius sprendimus ir užkirsti kelią lengvabūdiškiems ieškiniams.
Jautrūs žemės ūkio produktai. Europarlamentarai ragina derybose sutarti dėl konkrečių jautrių žemės ūkio produktų ir pramoninių prekių, kurioms nebūtų taikomas prekybos liberalizavimas arba būtų numatytas ilgas pereinamasis laikotarpis. Jie taip pat ragina numatyti galimybę neįsileisti tam tikrų prekių, jei smarkiai išaugęs jų importas gali neigiamai paveikti vietinės produkcijos gamybą. Kartu siūloma sustiprinti ES geografinių nuorodų apsaugą, o Europos Komisija kviečiama paraginti JAV panaikinti ES jautienos importo draudimą.
Visuomenės sveikatos standartai. ES derybininkai turi siekti, kad būtų panaikintas perteklinis importo ribojimas dėl maisto ir augalų saugos reikalavimų, o vietoj to abi pusės pripažintų lygiaverčius šių sričių standartus. Vis dėlto, europarlamentarų nuomone, būtina išlaikyti ES standartus ten, kur jie labai skiriasi nuo JAV, pavyzdžiui, dėl klonavimo ar cheminių medžiagų, o kartu išsaugoti ES taikomą atsargumo principą, kuomet rizika įtariamos prekės iškart išimamos iš rinkos.
Duomenų apsauga. ES ir JAV elektroninės prekybos ir finansinių paslaugų rinkų integracija neturi susilpninti ES duomenų apsaugos taisyklių, pažymi europarlamentarai. Jų įsitikinimu, derybos su JAV dėl asmens duomenų perdavimo galimos tik tuo atveju, jei abi pusės taikys vienodas duomenų apsaugos taisykles.
Išimtis viešosioms paslaugoms. Europarlamentarai pakartoja siūlymą prekybos liberalizavimo netaikyti viešosioms paslaugoms, visų pirma vandens tiekimo, sveikatos, socialinės apsaugos ir švietimo.
Daugiau skaidrumo. EP nariai ragina toliau didinti derybų skaidrumą ir, leidus JAV, daugiau dokumentų skelbti viešai. Bet koks atsisakymas paviešinti derybinius pasiūlymus turi būti pagrįstas, o visi europarlamentarai turi turėti galimybę susipažinti su konsoliduotu susitarimo projektu, sakoma rezoliucijos projekte.
Tolesni žingsniai. Rezoliucijos projektui pritarė 28 EP komiteto nariai, o nepritarė 13. Birželio 10 d. Strasbūre dėl jos dar turės balsuoti visas Parlamentas. Ši rekomendacinio pobūdžio rezoliucija išreiškia Parlamento pageidavimus ES derybininkams. Deryboms pasibaigus ir suderinus galutinį susitarimo tekstą, jam turės formaliai pritarti Europos Parlamentas ir ES Taryba.
Šaltinis: europarl.europa.eu
![](/static/img/logo_bottom.png)