Irako Kurdistano regiono prezidentas Masoudas Barzani gegužės 6-ąją Vašingtone vykusioje Atlanto Taryboje po derybų su JAV prezidentu Baracku Obama ir viceprezidentu Joe Bidenu pareiškė, kad kurdai vieną dieną bus nepriklausomi, tačiau tai bus pasiekta tik taikiu keliu, kai bus nugalėta vadinamoji Islamo valstybė.
„Iš tikrųjų nepriklausomas Kurdistanas – artėjanti realybė. Tačiau mes norime jos ne žudynių, o referendumo keliu, kai nugalėsime Islamo valstybės ekstremistus. Mes norime nepriklausomybės per taiką ir dialogą“, – „Reuters“ sakė M. Barzani.
Greitas Islamo valstybės plėtimasis privertė greitai mobilizuotis kurdų Pešmergos pajėgas.
Kalbėdamas su JAV vadovais, M. Barzani iš jų išgirdo norą regėti „suvienytą, federalinį ir demokratinį Iraką“.
Tačiau M. Barzani Kurdistano vizija – laisvas žmonių pasirinkimas. „Tai turi būti savanoriška, o ne prievarta sukurta sąjunga“, – sakė M. Barzani.
Irako pusiau autonominis Kurdistano regionas į federalinį biudžetą įneša 17 proc. Esminė šio pasiekimo priežastis – 550 tūkst. išgaunamos naftos barelių per dieną.
Kurdai – viena didžiausių pasaulyje etninių grupių, kuri neturi savo valstybės. Apie 35 mln. kurdų gyvena Irane, Irake, Turkijoje, Sirijoje, taip pat Izraelyje, Armėnijoje, Gruzijoje, Azerbaidžane, Jordanijoje, Vokietijoje, Prancūzijoje, Švedijoje, Belgijoje, Nyderlanduose, Rusijoje, Jungtinėje Karalystėje ir kt. Kurdai išpažįsta įvairius tikėjimus, daugiausia jų – musulmonai šiitai bei musulmonai sunitai, taip pat jezidai, zoroastristai, krikščionys. Kurdai kalba indoeuropiečių iranėnų atšakos sorani, kurmandži, pehlevani, zazaki, gorani kalbomis.
Šaltinis: reuters.com
![](/static/img/logo_bottom.png)