Karinės technikos dislokavimo planas „buvusiose Rytų Europos komunistinėse valstybėse“ greičiausiai bus patvirtintas birželio 24 d. NATO valstybių gynybos ministrų susitikime. Šį žingsnį galima vertinti kaip beveik „nuolatinę kariuomenės dislokaciją“ Europos rytinėje dalyje, teigė neįvardintas NATO atstovas Jungtinės Karalystės leidiniui „The Sunday Times“.
Šių žingsnių imtasi siekiant nuraminti NATO sąjungininkus, ir tai taps lūžio tašku NATO kolektyvinės gynybos strategijoje, nukreiptoje prieš atgimstančią Rusijos galią.
„JAV sugrįžta į Europą, kad atliktų savo vaidmenį, – teigė leidiniui NATO atstovas. – Tankų skaičius Europoje pasieks nuo šaltojo karo laikų nematytą lygį.“
Be tankų į Rytų Europą bus atgabentos šarvuotosios pėstininkų mašinos, nepilotuojamos skraidyklės, ginklai ir infrastruktūros elementai. Šią techniką aptarnaus nedidelis karinis kontingentas, kuris bus nuolat rotuojamas. Erdvėje nuo Estijos iki Bulgarijos bus sukurti šeši komandiniai koordinavimo punktai. Be to, Lietuva, Latvija ir Estija gaus papildomą pagalbą, kuri bus skirta gynybos stiprinimui nuo galimos Rusijos hibridinės agresijos.
Rusijos prezidento Vladimiro Putino pareiškimą apie būsimą 40 naujų branduolinių galvučių perdavimą ginkluotosioms pajėgoms „The Sunday Times“ šaltiniai palaikė demonstraciniu: „Esminis klausimas, ar Rusija peržengs ribą tarp signalų siuntimo ir realių veiksmų. Tarkim, pabandys patikrinti mūsų susitelkimą, atkirsdami mus nuo tam tikrų regionų, nutrauks ryšio linijas ar taikysis į lengvai pažeidžiamus taikinius“, – mano NATO atstovas.
Pasak jo, „NATO tikisi parodyti, kad praeitų metų Krymo aneksijos ir Rusijos nuolatinio kišimosi į įvykius Ukrainos rytuose pamoka išmokta“.
JAV pasiuntinys NATO Duglasas Ljutas (Douglas Lute) teigė: „Mes labai norime „išelektrinti“ situaciją. Tačiau pasakykim tiesiai: kad būtų partnerystė, reikalingos dvi pusės, o su Rusija šiuo metu partnerystė neįgyvendinama.“
Šaltinis: thesundaytimes.co.uk
![](/static/img/logo_bottom.png)