„Federikui Musso (Frederic Mousseau), Kalifornijos tyrimų centro Oklando institutas direktoriui, situacija visiškai aiški: Vakarai nori gauti Ukrainos žemes. Ir tai visai ne metafora“, - rašo „Die Zeit“ ekonomikos apžvalgininkė Aleksandra Endres (Alexandra Endres): dviejose naujose ataskaitose instituto darbuotojai patvirtino, koks didžiulis Vakarų koncernų susidomėjimas Ukrainos juodžemio žemėmis.
Ataskaitoje minimas koncernas Monsanto, kritikuojamas už genetiškai modifikuotų sėklų naudojimą, agrokoncernas Cargil ir chemijos koncernas DuPont. Musso duomenimis, passkutiniu metu Vakarų kompanijos „taip padidino investicijas į Ukrainą, kad tai praktiškai prilygsta Ukrainos žemės ūkio perdavimui Vakarų koncernams“. O Vakarų finansinės institucijos, tokios kaip TVF ir Pasaulio Bankas, pasak jo, palaiko „kapitalo interesus, vykdydamos jam palankią politiką“.
Kova už žemės ūkio sektoriaus kontrolę tapo svarbiausiu faktoriumi didžiausiame Vakarų ir Rytų konflikte nuo šaltojo karo laikų,- mano Oklando instituto direktorius. - Tai, kad buvęs Ukrainos prezidentas Viktoras Janukovičius pasisakė prieš Ukrainos integraciją į Vakarus, buvo svarbiausias veiksnys, sukėlęs šią krizę“.
Vakarų investuotojų susidomėjimas Ukrainos žeme sustiprėjo po 2007–2008 m. maisto produktų krizės, kai ukrainiečių valdžia sustabdė žemės ūkio produkcijos eksportą ir dėl to daugelyje pasaulio šalių pabrango duona, o keliose šalyse vyko neramumai, rašoma straipsnyje.
Ukraina, primena leidinys, yra trečia pagal dydį kukurūzų eksportuotoja pasaulyje ir septinta – pagal grūdų. Produkciją Ukraina realizuoja Šiaurės Afrikoje ir Artimuosiuose Rytuose. Ukrainoje derlinga žemė užima 32 milijonus kvadratinių kilometrų – beveik trečdalį visos Europos ariamos žemės.
Šaltinis: zeit.de
![](/static/img/logo_bottom.png)