NATO vyriausiasis strateginės komunikacijos ekspertas Janis Sartas (Jānis Sārts), vadovaujantis NATO Strateginės komunikacijos centrui Rygoje, pareiškė, kad Rusija finansuoja ekstremistines jėgas Europoje. Jo įsitikinimu, dabar jau turima duomenų, kad Rusija nuteikinėja Vokietiją prieš kanclerę Angelą Merkel.
Pasak J. Sarto, Rusija bando nuversti A. Merkel naudodama informacinį karą, kurio tikslas sukelti Vokietijos žmonių pyktį dėl pabėgėlių.
J. Sartas pabrėžia, kad NATO analitikai suvokė, jog bandymas pašalinti Vokietijos lyderę, kuri palaiko sankcijas Vladimiro Putino režimui.
NATO ekspertas, pabrėždamas, kad jis kalba tik kaip ekspertas, o ne kaip NATO atstovas, sakė: „Rusija kuria tinklą, kuris gali būti kontroliuojamas. Jį galima naudoti, kaip tai ji bandė daryti Vokietijoje, kartu su teisėtais pabėgėlių reikalais, kad labai rimtai būtų pažeisti politiniai procesai. A. Merkel labai rimtai palaiko sankcijų Rusijai pratęsimą. Jei tai būtų tik bausmė jai, tai viskas būtų OK, tačiau tai tik testavimas, kuriame jie gali sukurti dar neegzistuojančias problemas ir sulaukti momento, kai Vokietijoje keisis politinė valdžia. Manau, kad jie gali testuoti, ką tik nori: tokioje didelėje šalyje, kuri normaliais laikais turėjo tiek daug silpnų vietų, iš tikrųjų galima sukurti aplinkybes, per kurias darys įtaką, kad pakeistų šalies vadovybę. Jie naudojasi Rusijos oratoriais, socialiniais tinklais, bando tai kurti ant jau padarytų klaidų. Panaudoti kraštutinės dešinės argumentą ir jį eksploatuoti.“
J. Sartas, kuris turi teisę dalyvauti žvalgybininkų susirinkimuose, pridūrė: „Galima aptikti Rusijos finansavimo pėdsakus Europoje. Finansuojamos ekstremistinės jėgos: ir kairiosios, ir dešiniosios, svarbu, kad ekstremistinės, jie tinka Rusijos taktikai. Geriausias dezinformacijos įrankis yra tas, kurio jūsų oponentas nepastebi. Daugelis šalių to dar nepastebėjo ar apsimetė, kad nesupranta.“
Pasak J. Sarto, Rusijos bandymo sukelti neramumus Vokietijoje poveikis buvo sumažintas, nes problema buvo aptikta. Tačiau pareigūnas perspėjo kitas šalis, kad jos neužsimerktų prieš V. Putino propagandinį karą.
43 metų J. Sartas baigė mokslus Latvijos universitete, NATO Gynybos koledže, Švedijos Gynybos tyrimų institute. Nuo 1994 m., būdamas vos 22 metų, jis pradėjo dirbti Latvijos Gynybos ministerijoje. 2008 m. jis buvo paskirtas Latvijos gynybos ministru. 2015 m. liepą ėmė vadovauti NATO strateginės komunikacijos centrui.
Naujausios apklausos duomenimis, 81 proc. Vokietijos piliečių mano, kad A. Merkel nebekontroliuoja situacijos.
Kovo 13 d. vyks rinkimai trijuose iš šešiolikos Vokietijos žemių: Saksonijoje-Anhalte, Reino krašte-Pfalce ir Badene-Viurtemberge. Federaliniai rinkimai visoje Vokietijoje numatyti 2017 m.
Šaltinis: theguardian.com
![](/static/img/logo_bottom.png)