„Liepos 8 d. Rusija vetavo JTO Saugumo tarybos rezoliuciją, kuri 1995 m. skerdynes Srebrenicoje (dab. Bosnijos ir Hercegovinos teritorija) norėjo pripažinti genocidu“, – teigia leidinys „Foreign Policy“.
Serbų įvykdytos ir Jungtinių Tautų taikdarių nesustabdytos 1995 m. liepos 11– 13 d. įvykdytos 8372 musulmonų vyrų ir berniukų žudynės vertinamos kaip genocidas, tad šis diplomatinis manevras tarsi neturėtų turėti jokių pasekmių, mano straipsnio autorius, „tačiau Maskvos užsienio politikos tikslų Balkanuose kontekste šis žingsnis atitinka senąją Rusijos strategiją – aktyviai dalyvauti šio regiono įvykiuose“.
Serbija – svarbus Maskvos sąjungininkas, kuris leidžia Rusijai išsaugoti įtaką Balkanuose, kuriuos Kremlius vertina kaip savo strateginių ir ekonominių interesų sritį“, – teigiama straipsnyje.
„Maskva duoda suprasti, kad Balkanai netaps Vakarų Europai pavaldžia teritorija“, – aiškina JAV atstovas NATO Kurtas Volkeris.
Pastaraisiais metais V. Putinas aktyviai siekė Belgrado palankumo. Maskva nepripažino Kosovo nepriklausomybės. Rusijos dujų milžinas „Gazprom“ 2013 m. pasirašė gamtinių dujų tiekimo sutartį su Serbija. „Dviejų šalių kariniai ryšiai taip pat stiprinami: rusų desantininkai 2014 m. dalyvavo kariniuose mokymuose Serbijoje“, – teigia straipsnio autorius.
Tačiau pagrindiniu Kremliaus įtakos instrumentu tapo apeliacija į serbų nacionalizmą, teigiama straipsnyje. „Rusija vetavo JTO rezoliuciją todėl, kad užkariautų serbų vadovybės ir visuomenės simpatijas“, – įsitikinęs publikacijos autorius.
Valdant V. Putinui, ypatingai šiais metais, – po Ukrainos krizės, Rusija ketina sumažinti Vakarų įtaką Balkanuose iki anksčiau buvusio lygio, mano buvęs JAV ambasadorius Bosnijoje ir Hercegovinoje Ričardas Kozlaričius (Richard Kauzlarich). „Maskva mano, kad dabartinė tvarka Balkanuose buvo sukurta tuo metu, kai Rusija buvo silpna ir Vakarai pasinaudojo jos silpnumu“, – pažymėjo jis.
Šaltinis: foreignpolicy.com
![](/static/img/logo_bottom.png)