Kad susidorotų su saugumo iššūkiais namuose ir svetur, ES privalo turėti bendrą armiją vietoje 28 nacionalinių kariuomenių, gruodžio 27 d. pareiškė Vokietijos finansų ministras Volfgangas Šoiblė (Wolfgang Schäuble).
Pasak jo, ES turėtų daugiau užsiimti Artimųjų Rytų ir Afrikos krizėmis.
„Mes turėsime išleisti daug daugiau pinigų Europos gynybai, o galiausiai mūsų tikslas turi būti bendra Europos Armija. Vokietijai tai reikštų, kad mes turėsime vykdyti savo užsienio ir saugumo politiką daug kiečiau“, – pareiškė konservatorius V. Šoiblė, akcentuodamas kad tai būtų geriau nei 28 atskiros kariuomenės.
Šios idėjos kritikai sako, kad Berlynas turėtų išvis nesikišti į jokius karinius konfliktus, turint galvoje jo agresyvumą per Pirmąjį ir Antrąjį pasaulinius karus. Nepaisant to, Bundesveras (Vokietijos armija) savo karius yra išsiuntęs į Afganistaną, Malį ir „palaikymo misiją“ Sirijoje.
ES neturi bendros armijos, pagal bendrą saugumo ir gynybos politiką ES tik tam tikrais atvejais gali padėti NATO operacijose.
Vienintelis atvejis, kai ES elgėsi kaip gynybinis aljansas, buvo Prancūzijos karinės pagalbos prašymas po teroro atakų lapkričio 13 d.
Vis dėlto ES turi daug karinių vienetų, kuriems skiriama nemažai lėšų. Aktyviais ES kariais laikoma daugiau kaip 1,5 mln. karių, egzistuoja 546 laivai, 2448 lėktuvai ir 7695 tankai. Bendras karo reikalams skiriamas biudžetas ES sudaro 1,55 proc. ir siekia 200 mlrd. eurų.
Šaltinis: deutsche-wirtschafts-nachrichten.de
![](/static/img/logo_bottom.png)