Prezidentas Gitanas Nausėda, viešėdamas 56-ojoje Miuncheno saugumo konferencijoje, dalyvavo aukšto lygio investuotojų diskusijoje, skirtoje Lietuvos ir Baltijos šalių ekonominės plėtros temai.
Diskusijoje, kurioje dalyvavo daugiau nei 30 tarptautinių finansų ir investicijų valdymo korporacijų, rizikos kapitalo fondų įkūrėjų ir vadovų, dalytasi mintimis apie regiono saugumo iššūkius bei jų įtaką šalių ekonomikos plėtrai ir verslo galimybėms.
Prezidentas akcentavo išaugusį kibernetinių ir hibridinių grėsmių pavojų, patiriamą Lietuvos ir kaimyninių valstybių, bei mūsų šalies pasiekimus kovoje su šiais iššūkiais.
Šalies vadovas priminė, kad Lietuva pripažinta 4-ta geriausiai su hibridinėmis grėsmėmis susidorojančia valstybe pasaulyje („Global Cyber Security Index“) ir yra įkūrusi vieną pažangiausių Europoje kibernetinių grėsmių prevencijos ir kovos su kibernetinėmis grėsmėmis centrą Europoje.
„Lietuva yra geriausias pavyzdys, kaip šalies patiriamos saugumo grėsmės tampa ekonominės ir inovacijų plėtros prielaida. Kasdien tobuliname kovos su kibernetinėmis ir hibridinėmis grėsmėmis priemones ir sprendimus, nes jėgos, veikiančios prieš mūsų valstybę, taip pat nesnaudžia. Aktyvus inovatyvių sprendimų kūrimas ir tobulinimas šioje srityje tapo mūsų konkurenciniu pranašumu visoje Europoje, verslo bendruomenės netruko pastebėti pranašumą ir pritaikyti šalies infrastruktūrą verslo procesuose“, - informavo G. Nausėda.
Pasak šalies vadovo „Lietuvoje sparčiai plečiasi karinės technikos (Miltech) inovacijų rinka“.
Miuncheno saugumo konferencijos kuluaruose Prezidentas susitiko su kompanijos „BMW“ vadovu Oliveriu Zipse, su kuriuo aptarė galimybes plėtoti automobilių gamybos verslą Lietuvoje, taip pat daugiau sužinoti apie šalies siūlomas fotonikos klasterio vertes.
Šalies vadovas pasiūlė įvertinti Lietuvos siūlomą infrastruktūrą informacinių technologijų plėtros centrams kurti, plėtoti inovacijas bei automobilių testavimo technikas.
Susitikime skirta laiko aptarti ir Lietuvos tikslus žaliosios ekonomikos srityje.
„Lietuva yra įsipareigojusi pasiekti klimato neutralumą iki 2050 m., taip pat šalis viršija ES vidurkį pagal atsinaujinančios energetikos panaudojimą, aktyviai palaiko dabartinį Europos Komisijos žaliąjį kursą, skatina žaliąsias investicijas“, - invstuotojams atskleidė G. Nausėda.
![](/static/img/logo_bottom.png)