Rugsėjo 22 d., Baltų vienybės dieną, Vilniuje, Lietuvos Mokslų akademijos Didžiojoje salėje, Lietuvos piliečių iniciatyvinė grupė „TALKA už Lietuvos valstybinę kalbą“ surengė konferenciją-pasitarimą „Apginkime baltų kalbas“.
Visus susirinkusius sveikino Lietuvos mokslų akademijos viceprezidentas Domas Kaunas ir konservatorius Audronius Ažubalis.
Spaudos, radijo ir televizijos rėmimo fondo vadovas, TALKOS iniciatyvinės grupės narys Gintaras Songaila pasisakė apie TALKOS tikslus ir būtinybę telktis ir įteisinti visuomeninę organizaciją, kuri tęstų „TALKA lietuvos valstybinei kalbai“ iniciatyvinės grupės, surinkusios bemaž 70 000 piliečių parašų, pradėtus darbus.
Konferencijos metu metu buvo priimtas sprendimas TALKOS judėjimo pagrindu įkurti asociaciją „TALKA Kalbai ir Tautai“. Patvirtinti šio judėjimo nuostatai ir išrinkta 18 narių Taryba.
Konferencijos dalyviai priėmė tris kreipimusis: 1. Į Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjungą bei jos frakciją Seime, 2. Į Lietuvos partijas, 3. Į Lietuvos piliečius.
Konferencijos kreipimesi į LVŽS bei jos frakciją Seime dėkojama už LŽVS aktyvią veiklą prieš dvejus metus renkant parašus už TALKOS Seimui teikiamą kompromisinį įstatymo projektą dėl nelietuviškų asmenvardžių rašybos kitame paso įrašų skyriuje arba kitoje asmens tapatybės kortelės pusėje.
Kreipimesi į Lietuvos partijas rašoma: „TALKA aktyviai dalyvaus, rengiant įstatymus, susijusius su valstybine kalba. TALKOS atstovai stebės, ar visi Seimo nariai laikosi duotos priesaikos, gerbia Lietuvos Respublikos Konstituciją, taip pat ir jos 14 straipsnį. Tikimės, kad galiausiai Seimas ne tik kad nepriims kokių nors teisės aktų, kurie galėtų trikdyti lietuvių kalbos vartojimą valstybėje, pakenkti pačiai kalbai, jos sistemai ir tradicijoms, bet imsis svarbiausio šios srities uždavinio – naujo konstitucinio valstybinės kalbos įstatymo, stiprinančio valstybinės kalbos veikimą valstybės gyvenime.
Kreipimesi į Lietuvos piliečius konferencijos dalyviai teigia, kad TALKOS rūpestis nelietuviškų asmenvardžių rašybos klausimais „nėra vien „kelių raidelių“ problema“.
„Taip pasireiškia nihilistinis politinio elito požiūris tiek į tautą, kuriai pagal Konstituciją priklauso suverenios galios, tiek į Konstitucijos pagrindinius principus, kurie negali būti keičiami ar kaip nors apeinami be tautos valios, tiek į visą lietuvių nacionalinę kultūrą. Vadinamasis elitas net ir šiuo itin sunkiu tautai laikotarpiu ne tik kad nesirūpina gyvybiniais jos interesais ir ateitimi, bet lyg niekur nieko pats stumia ją į istorinę pražūtį. Visus Lietuvos piliečius, net ir tuos, kuriems valstybinė kalba neatrodo labai svarbus dalykas, kviečiame susivokti, kad politikų konstitucinės atsakomybės stoka tokiu pat būdu pasireiškia visose valdymo srityse – ar tai būtų mūsų nacionalinė ekonomika, ar socialinės darnos ir teisingumo rūpesčiai, ar nykstantys regionai, ar vis niokojamas kultūros paveldas, ar galimybės tautos kūrybinėms galioms skleistis savo Tėvynėje“, - rašoma kreipimesi.
Po konferencijos įvyko mitingas „Už baltų tautų vienybę ir valstybinės lietuvių kalbos išsaugojimą“.
Šaltinis: propatria.lt
Susiję:
Intelektualai kviečia burtis į „Lietuvos forumą“
Peticija „Dėl būtinybės keisti Lietuvos socialinę ir ekonominę politiką“
![](/static/img/logo_bottom.png)