Žiniasklaida skelbia, kad artėjančios krizės poveikio Lietuvai išvengti nepavyks.
DNB banko vyr. ekonomistė Baltijos šalims Jekaterina Rojaka pasakė, kad Baltijos šalys su valstybių skolomis susitvarkė neblogai, tačiau augantis kitų šalių skolos lygis gali būti naujo krizės smūgio priežastis.
Savo ruožtu finansų analitikas Valdemaras Katkus pažymi, kad atskiruose regionuose ir šalyse blogųjų paskolų dalies rodikliai yra labai problemiški, o kai kur gali būti netgi fatališki, turint mintyje kitas dideles jų finansines problemas.
Pasak jo, jei krizė ištiktų Italijoje, ji persimestų į kitas šalis, o tai gali pradėti vykti gruodžio mėnesį. Gruodį Italijoje yra numatytas konstitucinis referendumas, ir jei vyriausybė jį pralaimėtų, ateitų nauja, kuri sako skelbsianti referendumą dėl pasitraukimo iš euro zonos.
J. Rojakos teigiu, žmonėms tas krizės poveikis pasireikštų mažesnėmis pajamomis.
„Valstybė gautų mažiau pajamų, gamybinės įmonės ir valdžios sektorius susidurtų su deficitu, kurį reikėtų dengti. Kadangi sukauptų rezervų, kaip Estija, mes neturime, tektų skolintis, ir skolą užkrauti tiek dirbantiems dabar, tiek kitoms kartoms - mūsų vaikams“, – pasakė J. Rojaka.
Daugiau apie tai lrt.lt publikacijoje „Įvardijo, kur ir kada laukti krizės: liko nedaug, užkabins ir Lietuvą“.
![](/static/img/logo_bottom.png)