„Visi pastarųjų rinkimų Europos Sąjungos valstybėse – nuo Jungtinės Karalystės ir Lenkijos iki Italijos ir ypač Danijos – rezultatai stebėtinai vienodi. Visur žmonės pasisakė už tai, kad būtų mažinamos ES galios, deportuojami pabėgėliai ir už nacionalizmą, kuris, kaip manė daugelis, jau išmestas į istorijos šiukšlyną“, – teigia vokiečių leidinio „Die Welt“ korespondentas.
Visa tai galima vertinti įvairiai – pritarti arba kritikuoti, tačiau pastarųjų dienų politiniais laimėtojais tapo Deividas Kameronas (David Cameron), kuris ketina uždaryti migrantams Jungtinę Karalystę ir riboti Briuselio įtaką, Andžejus Duda (Andrzej Duda), tapęs naujuoju Lenkijos prezidentu, dėka savo meilės tėvynei ir nepasitikėjimo europietiškomis vertybėmis. Čia taip pat reikia paminėti danų socialpatriotą Kristianą Tuleseną Dalį (Kristian Thulesen Dahl), kuriam pavyko griežtai prieš migrantus nusiteikusią Danų liaudies partiją paversti pagrindine politine jėga šalyje ir pasiekti, kad į valdžią ateitų labiau dešinės pakraipos vyriausybė. Italijoje socialdemokratų premjeras Mateo Renci buvo stipriai „nubaustas“ savivaldos rinkimuose: tradicinėje kairiojoje citadelėje Venecijoje pergalę šventė verslininkas Luidžis Brunjaras (Luigi Brugnaro), kurio politinė programa žadėjo tvarką ir teisingumą. Ispanijoje judėjimas „Podemos“, kritikuojantis diržų veržimosi politiką, sulaukia vis daugiau šalininkų.
Ar nėra taip, kad sunkiai suprantama neotrockistų ir karinių nacionalistų koalicija Graikijoje yra ženklas, jog visa Europa prioritetą pradėjo teikti nacionaliniams, o ne vieningos Europos interesams, klausia autorius, pripažindamas, kad šiandien visoje Europoje pastebimas nusisukimas nuo bendraeuropietiškų idealų.
„Po tūkstančio metų nacionalinių karų ir genocido sveikai mąstantis žmogus vargu ar pasisakytų prieš transnacionalinę vieningą Europą. Kaip bebūtų gaila, bet Europa pasuko būtent tuo keliu“, – konstatuoja autorius.
Ryškus europiečių postūmis link naujojo socialnaciolizmo tęsis ir toliau nesibaigiančiame migrantų antplūdžio fone, mokant didžiulę kainą už graikišką krizę ir mažėjant socialinėms garantijoms, teigia žurnalistas.
ES šalių žmonės veda aiški logika: jie daugiau nenori pakęsti tvarkos, kai įmonių pelnas nebaudžiamai iškeliauja į užsienį, o į jų šalis plūsta nelaimėliai iš viso pasaulio“, – mano autorius.
Šaltinis: welt.de
![](/static/img/logo_bottom.png)