Rugpjūčio 1–5 d. Lietuvos teritoriniuose vandenyse Baltijos jūroje vykstančios tarptautinės pratybos „Baltic Bikini 2016“ artėja prie pabaigos. Pasak pratybų organizatorių, pratybų metu tikrinamos ir vykdomos įvairios procedūros orlaivio avarijos atveju, o Lietuvos, Latvijos ir Estijos karinių oro pajėgų skraidantis personalas puikiai įveikia nardinimo ir išsigelbėjimo iš vandens užduotis.
Baltijos jūroje pratybose dalyvaujantys orlaivių įgulos nariai savo jėgomis ir turimomis gelbėjimosi priemonėmis turi išnerti iš imitacinės orlaivio kabinos, nugabentos apie 10 km nuo kranto ir panardintos į maždaug 2 metrų gylį. Pratybų dalyviai išsilaisvinę iš imitacinės kabinos, naudodami gelbėjimo priemones ir išsilaikydami jūros paviršiuje, turi sulaukti jiems į pagalbą siunčiamų Lietuvos karinių oro pajėgų sraigtasparnių.
Tarptautinėse išgyvenimo jūroje pratybose „Baltic Bikini 2016“ dalyvauja apie 100 Baltijos šalių karinių oro pajėgų karių- lakūnų, borto technikų, operatorių ir karo medicinos gydytojų, taip pat Lietuvos kariuomenės sraigtasparniai AS365N3+ „Dauphin“, Mi-8T ir Karinių jūrų pajėgų patrulinis laivas P11 „Žemaitis“.
Apie pratybas:
Pirmieji „Baltic Bikini“ mokymai buvo surengti Danijoje pagal bendrą Baltijos šalių ir Danijos projektą. Pagal 1999 m. pradėtą projektą, Danija Lietuvos kariuomenei neatlygintinai perdavė įvairios gelbėjimo įrangos, parengė įgulas gelbėjimo darbams vykdyti, išsigelbėjimo instruktorius. Nuo 2004 m. išgyvenimo jūroje mokymus Baltijos šalys pradėjo organizuoti savarankiškai. Pratybos kasmet rotacijos principu organizuojamos vienoje iš trijų Baltijos valstybių, šiais metais pratybas rengia Lietuvos karinės oro pajėgos.
Kodėl „bikini“?
Išgyvenimo jūroje pratybas maždaug prieš 40 metų pradėjo rengti danai, o anuomet jų skirtingų rūšių pratybų pavadinimai turėjo prasidėti skirtingomis abėcėlės raidėmis. Šioms pratyboms buvo skirta raidė „b“. Tuomet galvojant pavadinimus buvo pasiūlytas „bikini“, juk pratybos vyksta vandenyje.
Nors išgyvenimo vandenyje po orlaivio katastrofos kursai vyksta ne tik Danijoje, bet ir kitose savo piliečius saugančiose šalyse, vis dėlto daniškas „Bikini“ turi savitų bruožų. Ten kursai vyksta toli nuo kranto, jūroje. Žmogus atsiduria vienas mažoje valtelėje ir, aplink matydamas tik bangas, jaučia stresą. Be to, Danijoje kursų metu pilotai katapultuojasi ir leidžiasi į vandenį su parašiutais, paskui jų gelbėti atskrenda sraigtasparniai.
Danijoje nei lakūnai, nei kitas skraidantysis personalas negali pakilti virš vandens, jei nėra išėję „Bikini“ kursų. Iš pradžių naudotis įranga mokomasi baseinuose, o tik paskui tikromis sąlygomis. Danijoje kas treji metai visas skraidantysis personalas atnaujina „Bikini“ įgūdžius.
Šias pratybas kartu su egzotišku pavadinimu į Lietuvą atgabeno danai. 1999 m. Lietuvos karinės oro pajėgos ir Danijos karališkosios oro pajėgos pradėjo bendradarbiavimo projektą pagal Paieškos ir gelbėjimo programą. Tuomet Lietuvos karinės oro pajėgos gavo gelbėjimo įrangos ir žinių, kaip atlikti gelbėjimo darbus, ir pradėjo dalyvauti skraidančiojo personalo išsigelbėjimo vandenyje kursuose. Kelerius metus į Danijos „Bikini“ važiuodavo atstovai iš trijų Baltijos šalių, per tą laiką buvo paruošti „Bikini“ instruktoriai. Nuo 2004 m. „Baltic Bikini“ kasmet vyksta vienoje iš trijų Baltijos valstybių, šiemet pratybos vėl sugrįžo į Lietuvą.
Šaltinis: kam.lt
![](/static/img/logo_bottom.png)