Pradėdamas neeilinę Europos Parlamento (EP) sesiją Briuselyje, jo pirmininkas Martinas Šulcas (Martin Schulz) pažymėjo, kad Jungtinės Karalystės (JK) piliečių sprendimas palikti ES neturi precedento. Jis pasveikino sesijoje dalyvavusį ES finansinių paslaugų komisarą Džonataną Hilą (Jonathan Hill) ir padėkojo jam už darbą Europos Komisijoje. Vėliau sekusiose diskusijose dauguma europarlamentarų apgailestavo dėl JK referendumo rezultatų, nors dalis jais džiaugėsi.
„Svarbu užtikrinti, kad būsimi [ES ir JK] santykiai būtų konstruktyvūs ir naudingi abiem pusėms. Tolesnis politinis neapibrėžtumas nenaudingas niekam“, – kalbėjo ES Tarybai atstovaujanti Nyderlandų gynybos ministrė Žanin Eni-Plaschert (Jeanine Hennis-Plasschaert). „Kartu turime duoti JK laiko atsigauti ir priimti būtinus sprendimus. Vienas iš ES iškilusių iššūkių – įtikinti piliečius, kad geriausias sprendimas yra laikytis kartu. Faktas, kad susiskaldymas tapo galimas, turi mums kelti didelį susirūpinimą“, – teigė kalbėtoja.
„Turime gerbti Didžiosios Britanijos piliečių valią“, – pažymėjo Europos Komisijos pirmininkas Žanas Klodas Junkeris (Jean-Claude Juncker). Jis paprašė JK vyriausybės nedelsiant patikslinti savo poziciją, kad būtų išvengta neapibrėžtumo. „Nėra [išstojimo] paraiškos – nėra derybų“, – teigė Ž. K. Junkeris ir patikslino, kad nebus slaptų ar neformalių derybų su Londonu. Jis taip pat kreipėsi į JK Nepriklausomybės partijos pirmininką europarlamentarą Naidželį Feražą (Nigel Farage): „Kovojote už išstojimą, britai už jį balsavo – tad kodėl jūs čia?“
„Nepaliksime jūsų vienų“, – narystę ES palaikiusiam Didžiosios Britanijos jaunimui žadėjo Europos liaudies partijos pirmininkas Manfredas Vėberis (Manfred Weber, Vokietija). Atkreipęs dėmesį į tai, kad referendumą laimėjo populistai, kurie melavo JK žmonėms, jis ragino N. Feražą atsiprašyti. „Tikimės sulaukti pranešimo pagal ES sutarties 50 straipsnį, taip pat greitų bei teisingų derybų“, – teigė M. Vėberis, paraginęs politikus prisiimti atsakomybę ir liautis dėl visko kaltinti Briuselį.
Socialistų ir demokratų frakcijos pirmininkas Džanis Pitela (Gianni Pittella, Italija) pažymėjo, kad „ES negali tapti konservatorių vidinės politikos įkaite, ir ragino Didžiąją Britaniją turi kuo skubiau pranešti apie norą išstoti iš ES. Jis taip pat kreipėsi į N. Feražą teigdamas: „Jūs padarėte ne geriausią dalyką savo šaliai, ir istorija tai parodys.“
Po Didžiosios Britanijos piliečių balsavimo reikia žvelgti pirmyn, o ne atgal, pažymėjo Europos konservatorių ir reformistų frakcijos pirmininkas Sjedas Kamalis (Syed Kamall, Jungtinė Karalystė). ES sutartys aiškios ir jas reikia gerbti, pridūrė jis, paraginęs patikslinti derybų dėl išstojimo tvarkaraštį. Didžioji Britanija ir ES turi išlikti artimomis partnerėmis, o britai – gerais kaimynais, o ne priverstiniais nuomininkais, teigė europarlamentaras.
„Sunku priimti sprendimą, kuriam tu nepritari [...], tačiau JK sprendimą reikia gerbti“, – pažymėjo Liberalų ir demokratų frakcijos pirmininkas Gajus Ferhofstadas (Guy Verhofstadt, Belgija). Vis dėlto, jo įsitikinimu, ES priešininkų kampanija laimėjo pasitelkusi melą, baimę ir negatyvizmą. Kadangi tolesnis neapibrėžtumas dar labiau apsunkintų padėtį, „tik skubus 50 straipsnio aktyvavimas gali ją suvaldyti“, – teigė jis.
Europos vieningųjų kairiųjų frakcijos pirmininkė Gabrielė Cimer (Gabriele Zimmer, Vokietija) pažymėjo, kad jos frakcija nepritars daugumos frakcijų pateiktai rezoliucijai, nes jai trūksta savikritiškumo. Ji pridūrė, kad finansų krizė, žiaurus elgesys su Graikija, Italija ir kitomis valstybėmis tapo blogais ES piliečių prisiminimais, todėl už išstojimą iš ES balsavo tie, kurie nerimavo dėl savo darbo, sveikatos apsaugos ir pensijų. „ES neįrodė, kad ji gali apsaugoti savo piliečius nuo globalizacijos“, – kalbėjo EP narė.
„Šiandien atsirado galimybė inicijuoti naują projektą, tačiau nenustebkite, kad nuo Danijos, Airijos iki pat Graikijos yra daug įtarumo“, – pažymėjo Žaliųjų frakcijos pirmininkas Filipas Lambertsas (Philippe Lamberts, Belgija). „Turime sutvirtinti Europos projekto šaknis, taip pat užtikrinti taiką bei tvarią gerovę“, – teigė jis.
Laisvės ir tiesioginės demokratijos Europos frakcijos pirmininkas N. Feražas pažymėjo, kad prieš 17 metų jam atvykus į Europos Parlamentą ir pareiškus norą išvesti Didžiąją Britaniją iš ES, iš jo buvo juokiamasi, tačiau dabar jau niekas nesijuokia. „Jūs, kaip politinis projektas, gyvenate neigimu“, – kalbėjo jis, pridūręs, kad JK nebus vienintelė ES valstybė, palikusi Sąjungą. N. Feražas taip pat pažymėjo, kad ES nusprendus nepritarti naujam prekybos susitarimui su JK, neigiamas pasekmes labiau pajus 27 ES valstybės nei JK. „JK net naudingiau išvis neturėti jokio susitarimo, nei turėti dabartinį supuvusį susitarimą“, – teigė jis.
Tautų ir laisvės Europos frakcijos pirmininkė Marin Le Pen (Marine Le Pen, Prancūzija) pavadino balsavimą JK „pačiu svarbiausiu istoriniu įvykiu nuo Berlyno sienos griuvimo“. Jis parodė, kad ES projektas nėra negrįžtamas, pažymėjo ji, ir įspėjo neatidėlioti sprendimo įgyvendinimo.
Šaltinis: EP spaudos tarnyba
![](/static/img/logo_bottom.png)