Jungtinės Amerikos Valstijos dislokuos Baltijos šalyse sunkiąją ginkluotę. Tai birželio 23 d. susitikime su Baltijos šalių gynybos ministrais ir jų atstovais Taline patvirtino JAV gynybos sekretorius Eštonas B. Karteris (Ashton B. Carter).
Susitikime patvirtinta, kad pirmoji ginkluotė regioną galėtų pasiekti jau kitų metų pradžioje. Kiekvienoje iš Baltijos šalių bus sunkiosios ginkluotės elementų, įskaitant tankus, pėstininkų kovos mašinas ir artileriją. Sunkiosios ginkluotės dislokavimas pirmiausia skirtas paremti ir sustiprinti regiono šalių ir rotacinių JAV pajėgų pratybas. Tai taip pat yra ekonominiu požiūriu efektyvus sprendimas, nes šia ginkluote naudotis visos regiono dislokuotos mechanizuotų vienetų JAV rotacinės pajėgos, kurių dydis gali svyruoti nuo kuopos iki bataliono dydžio.
Sekretorius patikino, kad JAV yra tvirtai įsipareigojusi Estijos, Latvijos ir Lietuvos saugumui. „Ataka prieš kiekvieną iš jūsų šalių yra ataka prieš visą NATO“, – patvirtino JAV gynybos sekretorius E. Karteris.
„Nuolatinis sąjungininkų pajėgų buvimas ir išankstinis jų karinės įrangos dislokavimas yra labai svarbus veiksnys, siekiant užtikrinti Baltijos regiono saugumą. Lietuva jau šiandien yra pasirengusi priimti atitinkamo dydžio sąjungininkų pajėgas ir įrangą“, – susitikime su JAV gynybos sekretoriumi sakė krašto apsaugos ministras Juozas Olekas.
Ministras J. Olekas savo ruožtu padėkojo Lietuvos Vyriausybės vardu JAV už saugumą užtikrinančias priemones ir lėšas, skiriamas iš JAV „Europos saugumo užtikrinimo iniciatyvos“ programos.
„Tai aiški žinia mūsų žmonėms, kad mūsų NATO sąjungininkė JAV mus tvirtai remia“, – sakė krašto apsaugos ministras J. Olekas. Tarpvyriausybinė sutartis, kuriai praėjusią savaitę pritarė Lietuvos Vyriausybė, sudaro sąlygas JAV pajėgoms iš anksto dislokuoti ir laikyti Lietuvoje karinę techniką, ginkluotę ir įrangą, vykdyti JAV finansuojamus Lietuvos kariuomenės infrastruktūros gerinimo darbus.
„Mes ir toliau intensyviai investuosime į savo gynybą kariuomenei ir intensyviai rengsimės reaguoti į hibridinio karo scenarijus. Tikime, kad kitų metų 1,5 proc. gynybos biudžetas bus tam tvirta atrama. Bet ties tuo mes nesustosime ir sieksime, kad iki 2020 m. gynybos biudžetas siektų 2 proc. BVP“, – sakė krašto apsaugos ministras J. Olekas.
Baltijos gynybos ministrų susitikimas su JAV gynybos sekretoriumi surengtas NATO gynybos ministrų susitikimo Briuselyje išvakarėse.
Birželio 24–25 d. vyksiančiame susitikime daugiausia dėmesio bus skiriama NATO viršūnių susitikime Velse patvirtinto NATO Parengties veiksmų plano įgyvendinimui. Šiuo planu numatomos specialios gynybos ir atgrasymo priemonės, skirtos užtikrinti Aljanso atsaką į Rusijos agresiją Ukrainoje.
![](/static/img/logo_bottom.png)