Sausio 17 d., sekmadienį, iškilmingi Krašto apsaugos savanorių pajėgų (KASP) įkūrimo metinių minėjimo renginiai prasidės 10.00 val. šv. mišiomis Vilniaus Arkikatedroje bazilikoje, kur KASP bigbendas atliks specialų rimtosios muzikos repertuarą.
„Šia proga suradome ypatingų kūrinių, kurie į bažnyčią susirinkusiems kariams keltų emocijas ir budintų atsiminimus apie Lietuvos laisvės gynimo įvykius. Kūriniai parinkti kiek galima solidesni ir gražūs: mišių metu bendras ir darnus visų instrumentų skambėjimas sukuria pakilią nuotaiką“, - sako Krašto apsaugos savanorių pajėgų bigbendo kapelmeisterio padėjėjas vyr. srž. sp. Darius Čiočys.
10.40–11.40 val. šventinio renginio metu KASP ir sąjungininkų kariams žygiuojant Gedimino prospektu iki Nepriklausomybės aikštės, bigbendo mušamieji instrumentai gros ritmą, padedantį kariams žygiuoti.
„Mušamo būgno garsas – nuo senų laikų ženklas kariams, kad kažkur netoliese atsirado pavojus ir reikia būti pasirengusiems ir budriems. Taigi, Gedimino prospektu žygiuodami, lydimi būgno garsų, kariai savanoriai kviečia miestelėnus prisiminti, kokia grėsmė buvo kilusi valstybei ir pirmiesiems savanoriams prieš 25-erius metus. Ir kiek daug padaryta, kad galėtume šiandien gyventi laisvi“, – sako D. Čiočys.
12 val., prasidėjus iškilmingai rikiuotei Nepriklausomybės aikštėje, po sveikinimo kalbų bus išnešamos gėlės žuvusiems už Lietuvos laisvę paminėti, o paprasta, bet skvarbi vieno trimito atliekama melodija pakvies susirinkusius pagerbti Lietuvos didvyrius tylos minute.
„Trimitininkas atliks etaloninį tylos minutės signalą, kuris simboliškai kviečia žmones susikaupti ir atsiminti. Melodija rami, tyra, paprasta, nuoširdi ir todėl sukelia pačias stipriausias emocijas: muzika pasako tai, ko neįmanoma išreikšti žodžiais“, – dalijasi KASP bigbendo kapelmeisterio padėjėjas.
Iškilmingos rikiuotės pabaigoje, kuomet visi padaliniai pražygiuoja pro vadus, vietoje maršo bus leidžiamas Lietuvos partizanų dainos „Aliutė“ įrašas. Anot KASP bigbendo vadovų, tai yra originalus sumanymas, kurį galima sėkmingai įgyvendinti.
„Šios dainos tekstas yra pakankamai paprastas, tačiau neįmantriais žodžiais perteikiami dramatiški dalykai. Beje, pati dainos melodija turi vieną nepamirštamą niuansą, akcentą kiekviename posmelyje, silpnojoje takto dalyje (kariams žygiuojant, tai būtų statant dešinę koją), galbūt dėl to ši daina įsimenama ilgam“, - sako D. Čiočys.
KASP bigbendas susikūrė 1991 metais, kuomet vyko pirmasis karinis paradas po Nepriklausomybės atkūrimo 1991 metų kovo 11 d. Vilniuje, Nepriklausomybės aikštėje. Čia jau grojo tuometinės Savanoriškosios krašto apsaugos tarnybos (SKAT) orkestras, suburtas iš savanorių – muzikos studentų ir profesionalų. Šis kolektyvas, išaugęs į KASP bigbendą, sėkmingai gyvuoja iki šių dienų.
Plačiau apie KASP bigbendą
Bigbendo vadovas - kpt. Ričardas Čiupkovas.
Krašto apsaugos savanorių pajėgų bigbendas koncertuoja įvairioms auditorijoms tiek Lietuvoje, tiek ir užsienyje. Kolektyvas yra koncertavęs Airijoje, Prancūzijoje, Lenkijoje, Vokietijoje, Italijoje, Estijoje, Latvijoje, Suomijoje, Rusijoje ir Belgijoje.
Orkestras, įsikūręs Vilniuje, Krašto apsaugos savanorių pajėgų štabe, koncertuoja kariniuose, visuomeniniuose renginiuose, taip pat mokyklose, aikštėse, koncertų salėse, muzikos festivaliuose.
Bigbendo koncertinėje muzikos programoje atsispindi skirtingų Europos ir Amerikos kompozitorių kūryba.
Įvairiomis progomis pasirodo ir mažesnės KASP bigbendo muzikantų grupės - Diksilendo bei Rokenrolo.
Bigbendas yra išleidęs 3 kompaktines plokšteles.
Įdomi KASP bigbendo įkūrimo istorija. Tai - pirmasis karinis pučiamųjų instrumentų kolektyvas, susikūręs 1991 metais, po Nepriklausomybės atkūrimo Lietuvoje.
Orkestro įkūrimo data yra 1991 m. balandžio 29 d.
Tuometinis Savanoriškosios krašto apsaugos tarnybos orkestras 1992 m. Prancūzijoje vykusiame tarptautiniame karinių orkestrų festivalyje buvo pirmasis orkestras reprezentavęs Lietuvos kariuomenę po Nepriklausomybės atkūrimo.
2008 metais KASP orkestras pervadintas KASP bigbendu.
2011-ieji metai KASP bigbendui yra jubiliejiniai, 20-tieji gyvavimo metai.
Dabar Savanorių pajėgų bigbende groja trys dešimtys profesionalių muzikantų. Dauguma jų - Lietuvos muzikos ir teatro akademijos ir Vilniaus konservatorijos diplomantai.
Koncertuodamas Krašto apsaugos savanorių pajėgų bigbendas kalba tarptautine muzikos kalba, puoselėdamas kultūrines vertybes ir keldamas Lietuvos kariuomenės prestižą.
Šiandien Savanorių pajėgos nebeįsivaizduojamos be jas reprezentuojančio bigbendo.
![](/static/img/logo_bottom.png)