Lietuva ir Latvija bendromis jėgomis stiprina energetinį saugumą – Lietuvos energetikos ministras Rokas Masiulis ir Latvijos ekonomikos ministrė Dana Reizniece-Ozola Rygoje pasirašė supratimo memorandumą dėl alternatyvių dujų tiekėjų paieškos bei bendros dujų rinkos sukūrimo.
Memorandumo tikslas – stiprinti abiejų šalių bendradarbiavimą užtikrinant alternatyvius gamtinių dujų tiekimo šaltinius. Tam bus panaudoti Klaipėdos suskystintųjų gamtinių dujų (SGD) terminalas ir Inčukalnio požeminė dujų saugykla Latvijoje. Abi šalys taip pat sieks sukurti visapusiškai veikiančią, skaidrią ir konkurencingą regioninę gamtinių dujų rinką bei užtikrinti, kad Baltijos regiono rinkos dalyviai turėtų ilgalaikę prieigą prie šios rinkos.
„Klaipėdos SGD terminalas ir Inčukalnio požeminė dujų saugykla yra labai svarbūs energetinio saugumo elementai Baltijos šalims. Neseniai atidarytas dujotiekis Klaipėda-Kiemėnai sudaro sąlygas tarpvalstybiniam dujų tiekimui. Mes remiame Lietuvos ir Latvijos įmonių ketinimus bendradarbiauti tiekiant SGD per Klaipėdos terminalą bei siekiame sudaryti sąlygas rinkos dalyviams importuoti gamtines dujas iš trečiųjų šalių pačiomis palankiausiomis sąlygomis“, - sakė energetikos ministras Rokas Masiulis.
Memorandumą pasirašiusios šalys pabrėžia, kad svarbu nustatyti aiškias, skaidrias ir nediskriminacines taisykles trečiųjų šalių prieigai prie Lietuvos ir Latvijos dujų infrastruktūros. Taip pat bus siekiama sukurti ilgalaikius mechanizmus padidinti gamtinių dujų tiekimo per Klaipėdos SGD terminalą konkurencingumą.
Regiono gamtinių dujų rinkos dalyviai bus skatinami bendrai ieškoti galimų gamtinių dujų tiekėjų, kad abi šalys gautų naudos iš masto ekonomijos.
„Vartotojams labai naudinga turėti pasirinkimą. Mes nusprendėme atverti dujų rinką, ir kainos sumažėjo. 2013 m. Lietuvos pramonė už dujas mokėjo apie 10 proc. daugiau, nei Latvijos. Dabar moka 15 proc. mažiau“, - Rygoje kalbėjo R. Masiulis.
R. Masiulis ir D. Reizniece-Ozola Rygoje taip pat aptarė Visagino atominės elektrinės projektą. Abu ministrai sutarė, kad prieš priimant sprendimą dėl projekto reikia įvertinti kitąmet pradėsiančių veikti „LitPol Link“ ir „NordBalt“ elektros jungčių įtaką.
Šaltinis: lrv.lt
![](/static/img/logo_bottom.png)