Lietuvos informacinės erdvės stebėseną atliekantys Lietuvos kariuomenės Strateginės komunikacijos departamento analitikai įspėja, kad daugėja prieš Lietuvos valstybę ir jos žmones nukreiptos dezinformacijos bei priešiškos informacijos atvejų. Lyginant su rugsėjo laikotarpiu, per spalio mėn. Lietuvos kariuomenės analitikai identifikavo 272 neigiamos informacinės veiklos bruožų turinčių incidentų atvejus. Vyraujančios tendencijos rodo, kad priešiška informacija buvo skleidžiama tikslingai, siekiant sukelti Lietuvos žmonių nepasitenkinimą, skatinti nusivylimo nuotaikas, klaidinti, skaldyti bei supriešinti visuomenę.
Spalio 1–31 d. pagrindiniai taikiniai, atsižvelgiant į neigiamos informacinės veiklos intensyvumą, periodiškumą ir jos turinį, buvo Lietuvos užsienio politika, energetinė nepriklausomybė, narystė NATO ir valstybės istorija. Taip pat buvo siekiama paveikti ir kitus šalies raidai strategiškai reikšmingus objektus – Lietuvos narystė ES, vidaus politikos procesai, Konstitucinių pagrindų apsauga, valstybės socialinė politika. Priešiškos komunikacijos tikslai– minėtų temų eskalavimu skatinti piliečių nepasitikėjimą valstybinėmis institucijomis, NATO ir ES organizacijomis.
Didžiausias neigiamos informacijos suaktyvėjimas buvo užfiksuotas spalio 1–3 d., spalio 5–8 d., spalio 11–15 d. ir spalio 26–30 d. Šiomis dienomis fiksuota neigiamos informacijos eskalacija sietina su Europos Vadovų Tarybos vieningu sutarimu dėl sankcijų Baltarusijos pareigūnams taikymo, antkapinio paminklo A. Ramanauskui-Vanagui atidengimo ceremonija Vilniuje, bendromis Rusijos ir Baltarusijos karinėmis pratybomis „Nesunaikinama brolija 2020“, Krašto apsaugos ministro R. Karoblio dalyvavimu NATO gynybos ministrų susitikime, Prezidento G. Nausėdos pasisakymu dėl. A. Lukašenkos režimo Europos Vadovų Taryboje ir pokalbiu su Europos Komisijos viceprezidentu V. Dambrovskiu dėl Astravo AE, Lietuvos protesto nota Baltarusijai dėl šios branduolinės jėgainės bei Lietuvos ir NATO pratybomis mūsų šalyje.
Šaltinis: KAM
![](/static/img/logo_bottom.png)